Vjesnik bibliotekara Hrvatske je međunarodni stručno-znanstveni časopis Hrvatskog knjižničarskog društva. Časopis objavljuje znanstvene i stručne radove iz područja knjižničarstva i informacijskih znanosti, vijesti i izvještaje o radu Hrvatskoga knjižničarskog društva te priloge iz relevantnog područja zakonodavstva. Svi znanstveni i stručni radovi prolaze postupak dvostruke slijepa recenzije koji uključuje dva anonimna recenzenta, među kojima se prema prilikama pojavljuju i inozemni recenzenti. Časopis je indeksiran u sljedećim bazama podataka: Scopus (2009. nadalje), Library and Information Science Abstracts - LISA (2014. nadalje), Library, Information Science & Technology Abstracts - LISTA (2004. nadalje) i Central & Eastern European Academic Source (CEEAS) (2014. nadalje) ), Academic Search Ultimate (Ebsco, 2024 nadalje) i DOAJ (2025. nadalje). Do 2018. časopis je izlazio 4 puta godišnje. Od 2018. izlazio je polugodišnje (godišnje 2 broja), a od 2022. izlazit će tri puta godišnje. Ako nije drugačije naznačeno, Radovi se primaju tijekom cijele godine, a pojedini se broj zaključuje s prijavama pristiglim do 1. veljače, 1. svibnja i 1. kolovoza tekuće godine. Narudžbe za pretplatu primaju se na e-mail adresu Hrvatskoga knjižničarskog društva: hkd@hkdrustvo.hr. ISSN 0507-1925 (Tisak) ISSN 1334-6938 (Online)
Autori zadržavaju autorska prava za članke objavljene u časopisu, no svojim pristankom na objavljivanje daju časopisu pravo prvog objavljivanja u tiskanom te elektroničkom formatu. Čitatelji mogu radove čitati, preuzeti, raspačavati, umnožavati i koristiti u prezentacijama u nekomercijalne svrhe. Ovo djelo je dano na korištenje pod licencom Creative Commons Imenovanje-Nekomercijalno 4.0 međunarodna.
Autorska prava (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Korisnički usmjeren pristup razvoju zbirki
Cilj. Cilj je rada prikazati tijek, rezultate istraživanja i dizajna korisničkog iskustva provedenih u Narodnoj knjižnici „Petar Preradović“. Istraživanjem se nastojalo utvrditi kakvo je korisničko iskustvo vezano za zbirke tiskanih knjiga za odrasle kako bi se na temelju dobivenih podataka predložila rješenja koja bi mogla bolje odgovarati potrebama i očekivanjima korisnika. Svrha je rada prikazati kako se istraživanje i dizajn korisničkog iskustva mogu primijeniti u kontekstu zbirki narodne knjižnice radi unaprjeđenja korisničkog iskustva. Metodologija. Kao metodološki okvir korišten je model Double Diamond s četiri faze: otkrivanje, definiranje, razvoj i isporuka. U fazi otkrivanja provedeni su anketni upitnik (kvantitativna metoda), gerilski intervju (kvalitativna metoda) te promatranje i bihevioralno mapiranje (miješana metoda). U drugoj fazi, dobiveni podaci analizirani su pomoću deskriptivne statistike, dijagramom afiniteta, toplinskom mapom te pregledom bihevioralnih mapa i bilješki s promatranja. U fazi razvoja na temelju dobivenih rezultata generirani su odabrani prijedlozi rješenja, pomoću Ishikawa dijagrama i metode antiproblema, dok su u završnoj fazi izrađeni prototipi. Teorijska podloga obrađena je pregledom dostupne literature. Ograničenja. Metodološki okvir Double Diamond donosi potencijalne prijedloge rješenja koje treba testirati. Stoga daljnja istraživanja trebaju biti provedena kako bi se ustvrdila njihova učinkovitost. Anketni upitnik i gerilski intervju imaju određena ograničenja u pogledu uzorkovanja ispitanika, opsega pitanja te ograničenosti dobivenih odgovora. Promatranje i bihevioralno mapiranje te gerilski intervju imaju ograničenja u vidu subjektivnosti promatrača te vremenske i prostorne ograničenosti. Rezultati. Rezultati cjelokupnog istraživanja ukazuju na to da je korisničko iskustvo korisnika Narodne knjižnice „Petar Preradović“ u pogledu zbirki tiskanih knjiga za odrasle pretežno pozitivno. Unatoč općem zadovoljstvu korisnika, rezultati istraživanja upućuju i na potrebu za daljnjim unaprjeđenjem korisničkog iskustva. Utvrđeni su konkretni problemi na područjima dostupnosti i ponude te otežanog pristupa zbirkama, čijim bi se rješavanjem potencijalno poboljšalo korisničko iskustvo. Na temelju rezultata istraživanja, izrađeni su prototipi. Praktična primjena. Radom prikazan proces istraživanja i dizajna korisničkog iskustva u kontekstu knjižnice može poslužiti drugim knjižnicama kao polazište za vlastita istraživanja. Originalnost/vrijednost. Istraživanje donosi rijetki primjer primjene korisnički usmjerenog pristupa u kontekstu razvoja knjižničnih zbirki, naglašavajući praksu temeljenu na potrebama korisnika narodne knjižnice.
Cilj: Cilj je rada analizirati ulogu hrvatskih narodnih knjižnica u kontekstu održivog razvoja kroz dvojaku perspektivu interne (institucionalne/reaktivne) i eksterne (društvene/proaktivne) održivosti, promatrane unutar okolišnog, društvenog i ekonomskog stupa održivosti. Pristup/metodologija/dizajn: U radu je primijenjen mješoviti metodološki pristup koji uključuje desk research, analizu strateško-planskih dokumenata te kvantitativno empirijsko istraživanje provedeno anketnim upitnikom. Istraživanje je obuhvatilo 99 narodnih knjižnica u Republici Hrvatskoj, a istraživački instrument strukturiran je prema internim i eksternim aspektima održivosti te trima stupovima održivog razvoja. Rezultati: Rezultati istraživanja pokazuju da narodne knjižnice u Hrvatskoj primjenjuju održive prakse u određenoj mjeri, no uglavnom nesustavno i bez jasno definiranog strateškog okvira. Interna (reaktivna) održivost najizraženija je u području osnovnih okolišnih praksi, dok je društvena održivost najrazvijenija u eksternoj dimenziji kroz programe inkluzije, cjeloživotnog učenja i osiguravanja pristupa znanju. Ekonomska održivost, osobito u eksternoj (proaktivnoj) dimenziji, pokazuje se kao najslabije razvijena i percipirana. Istraživanje se temelji na samoprocjeni ispitanika, što može uključivati subjektivna tumačenja i društveno poželjne odgovore. Praktična primjena: Rezultati istraživanja mogu poslužiti kao temelj za razvoj strateških smjernica, javnih politika i alata za sustavno upravljanje održivošću narodnih knjižnica na institucionalnoj i društvenoj razini. Društveni značaj: Rad potvrđuje važnu ulogu narodnih knjižnica kao društveno inkluzivnih institucija i ključnih aktera održivog razvoja lokalnih zajednica, osobito u području društvene održivosti i pristupa znanju. Originalnost/vrijednost: Originalnost rada očituje se u razvoju integriranog konceptualnog okvira koji po prvi put u hrvatskom kontekstu sustavno razlikuje internu (reaktivnu) i eksternu (proaktivnu) dimenziju održivosti narodnih knjižnica, nudeći cjelovit, analitički i praktično primjenjiv model.
Cilj. Cilj istraživanja bio je analizirati digitalno oglašavanje u kontekstu Gradske knjižnice Slavonski Brod i ispitati postojeće digitalne prisutnosti, percepcije korisnika i zaposlenika te učinkovitosti komunikacijskih kanala. Metodologija. Rad se sastoji od teorijskog i istraživačkog dijela. Teorijski doprinos obuhvaća sustavni pregled postojećih teorijskih okvira digitalnog oglašavanja u knjižnicama, digitalnih kompetencija te važnosti njihove primjene u knjižnicama. Istraživački dio temelji se na kombinaciji kvalitativnih i kvantitativnih metoda prilikom istraživanja provedenog 2025. godine koje uključuje studiju slučaja s fokusom na analizu sadržaja društvenih mreža Knjižnice, anketno ispitivanje 186 korisnika i strukturirani intervjui sa zaposlenicima Knjižnice. Rezultati. Korisnici najviše prate Knjižnicu putem društvene mreže Facebook (54,3 %) i tu društvenu mrežu smatraju najprikladnijom društvenom mrežom za oglašavanje (70,4 %), te podržavaju sadržaj vezan za preporuke knjiga i obavijesti o događanjima i prepoznaju važnost digitalne prisutnosti za vidljivost i reputaciju ustanove. Kvalitativno istraživanje otkriva fokus na organski doseg, svakodnevnu komunikaciju i potrebu za kontinuiranim usavršavanjem u području digitalnih vještina. Digitalna strategija Knjižnice pokazuje visoku učinkovitost u lokalnom kontekstu, posebice zahvaljujući emocionalnoj povezanosti s korisnicima i prilagodbi sadržaja bez korištenja plaćenih oglasa. Dobiveni podaci potvrđuju da uspješnost digitalnog oglašavanja u knjižnici ovisi o vještinama knjižničara, odabiru optimalnih kanala komunikacije te vrsti sadržaja, dok istovremeno značajno doprinosi vidljivosti njezinih aktivnosti Originalnost/vrijednost. Ovo istraživanje primjenjuje metodološku triangulaciju, što omogućuje jedinstven uvid u digitalno oglašavanje gradske knjižnice na području Istočne Hrvatske.
Korištenje instagrama u promociji pismenosti u hrvatskim gimnazijama
Cilj. Cilj je rada analizirati korištenje Instagrama u promociji pismenosti u hrvatskim gimnazijama sa školskom knjižnicom. Pristup. Istraživanje je provedeno kvalitativnom i kvantitativnom metodom, uz primjenu analize sentimenta metodom LiLaH na objavljenim tekstualnim porukama s Instagram profila. Analiza je obuhvatila sve javno dostupne profile gimnazija sa školskim knjižnicama, od trenutka izrade profila do 31. siječnja 2024. godine. Kvalitativna analiza provedena je prema objavama koje sadrže ključne riječi knjiga, čitanje i pismenost, uključujući njihove izvedenice. Rezultati. Prema objavljenim podacima Sustava jedinstvenog elektroničkog prikupljanja statističkih podataka o poslovanju knjižnica (2026) za 2024. godinu, u Republici Hrvatskoj ukupno djeluje 1250 školskih knjižnica u 21 županiji, od kojih je ukupno u 83 gimnazija. U istraživanje je uključeno 55 gimnazija jer imaju aktivan Instagram profil na kojemu su analizirane tekstualne objave s ključnim riječima pismenost, knjiga i čitanje. Analizirano je ukupno 12 312 objava, pri čemu je 2811 objava iz 43 gimnazije sadržavalo ključne riječi povezane s pismenošću, tj. tekstualne objave koje sadrže riječi s korijenom riječi knjiga „knji-“ čine 2,28 %, s korijenom riječi pismenost „pism-“ čini 2,62 %, a s korijenom riječi čitanje „čit-“ je 17,93 %. Analiza sentimenta pokazala je prevlast pozitivnih sentimenata nad neutralnim i negativnim. Ograničenja. Analizom su obuhvaćeni samo Instagram profili gimnazija sa školskim knjižnicama. Nisu analizirani vizualni sadržaji (fotografije) niti korisnički komentari. Tekst je pročišćen, pri čemu su izbačene riječi koje sadrže tražene korijene, a ne odnose se na predmet istraživanja. Praktična primjena. Rezultati mogu poslužiti odgojno-obrazovnim ustanovama pri oblikovanju strategija za promociju pismenosti putem društvenih mreža. Društveni značaj. Istraživanje pokazuje u kojoj mjeri odgojno-obrazovne ustanove koriste društvene mreže za predstavljanje svojih aktivnosti. Originalnost i vrijednost. Rad nudi sustavnu analizu korištenja Instagrama u promociji pismenosti u gimnazijama te pokazuje kako društvene mreže mogu proširiti doseg obrazovnih sadržaja.
Visokoškolske knjižnice i knjižnična anksioznost studenata
Cilj. Osjetljivost mladenaštva uvjetovana promjenama koje ono donosi, visoko postavljeni standardi koje akademsko okruženje nameće te strah od novog i nepoznatog kod studenata nerijetko rezultiraju anksioznošću. Zapaženo je kako čak i visokoškolske knjižnice, s obzirom na to da su i same dio akademskog okruženja, kod studenata izazivaju osjećaj nesigurnosti, zbunjenosti i straha. Cilj je rada ukazati na postojanje tog vida anksioznosti koju nazivamo knjižničnom, na njezinu povezanost s visokoškolskim knjižnicama i kroz spoznaje do kojih nas dovodi stručna literatura utrti put njezinom prevladavanju. Pristup. Analiziranjem znanstvenih i stručnih radova te sintezom dobivenih spoznaja o toj temi nastoji se doći do informacija o anksioznosti povezanoj s visokoškolskim knjižnicama. Rezultat. Nepoznavanje visokoškolske knjižnice, njezinih usluga, osoblja i izvora informacija, kao i prateći osjećaj nedostatnih sposobnosti za služenje njima, smatra se glavnim uzročnikom knjižnične anksioznosti. Zbog osjećaja straha spram novog i nepoznatog, kao i zbog mogućnosti sramoćenja pred profesorima, kolegama i knjižničarima, mnogi studenti neće postaviti pitanje potrebno za upoznavanje knjižnice i usluga koje ona nudi. Razbijanje nepoznanica i prijateljski stav knjižničara spram studenata, kao i niz drugih aktivnosti koje knjižnice u svrhu smanjenja anksioznosti mogu provoditi, a koje se analizom i sintezom spoznaja donesenih u promatranim radovima donose u ovom radu, rezultirat će oslobađanjem od knjižnične anksioznosti, ali i umanjivanjem drugih vidova anksioznosti kod studenata. Originalnost. U hrvatskoj stručnoj literaturi nema mnogo radova koji govore o knjižničnoj anksioznosti i njezinoj vezi s visokoškolskim knjižnicama te je u tom pogledu rad nov i originalan.
Od informacija do društvene odgovornosti
Cilj. Cilj je rada pružiti pregled međunarodnih i domaćih istraživanja te primjera dobre prakse o ulozi visokoškolskih knjižnica u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja (engl. United Nations Sustainable Development Goals), odnosno ciljeva UNSDG-a, s posebnim naglaskom na hrvatski kontekst. Pristup/metodologija/dizajn. Rad se temelji na kvalitativnom pregledu relevantne domaće i međunarodne literature te odabranih slučajeva hrvatskih visokoškolskih knjižnica. Rad obuhvaća pregled javno dostupnih strateških dokumenata, projektnih inicijativa i primjera dobre prakse povezanih s održivim razvojem, s posebnim naglaskom na ulogu knjižnica u promicanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja kroz obrazovne programe, otvoreni pristup i zelene inicijative. Rezultati. Pregled pokazuje da visokoškolske knjižnice u Hrvatskoj već provode niz aktivnosti usklađenih s ciljevima UNSDG-a, uključujući promociju otvorenog pristupa, informacijske programe, digitalizaciju te inicijative usmjerene na socijalnu inkluziju i održivost. Međutim aktivnosti su fragmentirane i često neformalno dokumentirane, a nedostatak institucionalne podrške i sustava evaluacije ograničava prepoznatljivost doprinosa knjižnica globalnim ciljevima. Ograničenja. Rad se temelji na dostupnoj literaturi i javno objavljenim podacima, što može ograničiti uvid u sve specifične inicijative pojedinih knjižnica u Hrvatskoj. Osim toga literatura o ovim temama u Hrvatskoj još je ograničena, pa se za neke primjere djelovanja knjižnica ne može pronaći odgovarajuća dokumentacija niti ih je moguće izravno potkrijepiti literaturnim izvorima. Praktična primjena. Rezultati rada mogu poslužiti kao podloga za razvoj strategija i politika unutar akademskih institucija, te za jačanje uloge knjižnica kao partnera u ostvarivanju ciljeva UNSDG-a. Društveni značaj. Isticanje doprinosa visokoškolskih knjižnica ciljevima UNSDG-a naglašava njihovu ulogu u društvenoj odgovornosti, osnaživanju obrazovanja, smanjenju nejednakosti i promicanju održivosti.
Autorskopravna pismenost u studijskim programima informacijskih znanosti u Hrvatskoj
Cilj. Cilj ovoga rada jest analizirati uključenost sadržaja iz područja autorskog prava u kurikulume studijskih programa informacijskih znanosti u Hrvatskoj te razmotriti njihovu usklađenost s potrebama suvremene profesionalne prakse, uključujući izazove koje donosi razvoj umjetne inteligencije. Autorskopravna pismenost jedna je od ključnih kompetencija informacijskih stručnjaka u digitalnom okruženju, osobito u kontekstu digitalizacije, upravljanja informacijskim resursima, otvorene znanosti, znanstvene komunikacije i sve češće uporabe alata umjetne inteligencije u stvaranju, obradi i diseminaciji sadržaja. Unatoč važnosti navedenih tema, dosadašnja istraživanja ukazuju na nedostatnu i neujednačenu zastupljenost autorskopravnih sadržaja u studijskim programima informacijskih znanosti. Pristup / metodologija / dizajn. U radu se primjenjuje kvalitativna analiza nastavnih planova i izvedbenih programa prijediplomskih i diplomskih studija informacijskih znanosti na Sveučilištu u Zagrebu, Sveučilištu u Osijeku i Sveučilištu u Zadru u akademskoj godini 2025./2026., uz pregled relevantne znanstvene i stručne literature. Analiza je usmjerena na utvrđivanje zastupljenosti autorskopravnih tema, vrsta kolegija (izborni ili obvezni) u kojima se obrađuju te njihove povezanosti s kompetencijama informacijskih stručnjaka. Rezultati. Rezultati istraživanja pokazuju da su autorskopravni sadržaji prisutni u analiziranim studijskim programima, ali najčešće u fragmentiranom obliku, integrirani u šire kolegije iz područja informacijske pismenosti, otvorene znanosti, etike ili znanstvene komunikacije, bez jasne vertikalne strukture i sustavnog pristupa. Ograničenja. Rad se temelji na analizi dostupnih nastavnih planova i studijskih programa informacijskih znanosti u Hrvatskoj, pri čemu nije bilo moguće obuhvatiti stvarnu izvedbu nastave niti razinu i metode obrade autorskopravnih sadržaja unutar pojedinih kolegija. Istraživanje je usmjereno isključivo na formalne visokoškolske programe te ne uključuje oblike neformalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja, koji također doprinose razvoju autorskopravne pismenosti informacijskih stručnjaka. Dodatno, rad se oslanja na analizu dokumenata i pregled literature, bez empirijskog ispitivanja studenata i nastavnika. Zaključno, s obzirom na promjenjivost zakonodavnog i digitalnog okruženja, rezultati odražavaju stanje u trenutku analize te zahtijevaju periodičnu nadopunu i reviziju u skladu s budućim promjenama u području autorskog prava i informacijskih znanosti. Praktična primjena. Rezultati mogu poslužiti kao argumentirana podloga za reviziju postojećih kurikuluma, osmišljavanje novih kolegija ili modula te jačanje profesionalnih kompetencija budućih informacijskih stručnjaka u području autorskog prava. Društveni značaj: Povezivanjem međunarodnih teorijskih koncepata autorskopravne pismenosti s nacionalnim obrazovnim kontekstom doprinosi se boljem razumijevanju specifičnosti obrazovanja informacijskih stručnjaka u Hrvatskoj. Empirijski uvidi dobiveni analizom kurikuluma studijskih programa pružaju pouzdanu osnovu za daljnja istraživanja, razvoj obrazovnih politika te unaprjeđenje studijskih programa. Originalnost / vrijednost. Originalnost ovoga rada proizlazi iz činjenice da se po prvi put u hrvatskoj znanstvenoj literaturi autorskopravna pismenost analizira kao zaseban i relevantan element kurikuluma studijskih programa informacijskih znanosti, a ne tek kao usputna ili implicitna sastavnica šireg normativnog obrazovanja. Rad nadilazi deskriptivni prikaz studijskih programa te uvodi analitički okvir koji omogućuje sustavnu, usporedivu i ponovljivu evaluaciju zastupljenosti autorskopravnih sadržaja.
Rad u automatiziranoj središnjoj knjižnici Gradske knjižnice Rijeka
Cilj. Otvaranjem nove zgrade Središnje knjižnice Gradske knjižnice Rijeka uveden je automatizirani način povrata i posudbe knjiga. Cilj rada jest definirati automatizirani način rada korisničkih odjela te na temelju rezultata provedenog istraživanja prikazati odnos knjižničara prema novom načinu rada uoči i nakon njegova uvođenja, definirati promjene u kompetencijskim razinama uzrokovane uvođenjem automatizacije i definirati stavove prema automatizaciji, korisniku i vlastitoj radnoj učinkovitosti knjižničara. Metodologija. Pilot-istraživanje provedeno je tijekom srpnja 2024. godine metodom ankete. Upitnik je predan na ispunjavanje svim knjižničarima Središnje knjižnice koji rade u korisničkim odjelima u kontinuitetu, od otvaranja nove knjižnične zgrade do srpnja 2024. godine. Ispitana su njihova očekivanja uoči preseljenja u novu knjižničnu zgradu i prelaska na novi način rada, stupanj porasta određenih kompetencija potrebnih za rad, njihov odnos prema automatizaciji, odnos prema korisnicima te njihova učinkovitost u novim radnim procesima. U radu su prikazani stavovi knjižničara prema automatizaciji. Na upitnik je odgovaralo 18 knjižničara. Primijenjenu metodologiju korisno je primijeniti u budućem istraživanju na većem uzorku iz drugih hrvatskih knjižnica. Rezultati. Istraživanje je pokazalo da su uoči prelaska na novi način rada knjižničari osjećali određenu dozu nelagode, pa i straha, ali i da je strah većinom nestao te da su razvijeni pozitivni stavovi prema automatizaciji poslovanja. Pokazao se porast kompetencijskih razina u raznim segmentima poslovanja: narasla je razina tehnoloških kompetencija, ali i knjižničnih (stručnih). Isto tako povećala se radna učinkovitost knjižničara. Ograničenja. Istraživanje je provedeno samo u jednoj knjižnici, pa se može smatrati pokušajem provjere metodologije za primjenu u budućim istraživanjima većeg opsega i dosega. Originalnost. Gradska knjižnica Rijeka je uvela isključivo automatizirani način poslovanja u korisničke odjele te je ovo istraživanje knjižničara prvo takve vrste u Hrvatskoj. Rezultati istraživanja mogu poslužiti ostalim narodnim knjižnicama kao pomoć pri donošenju odluke o potpunoj ili djelomičnoj automatizaciji poslovanja te sugerirati predradnje i radnje potrebne za pripremu i osposobljavanje knjižničara i svog knjižničnog osoblja na novi način rada.
Od istraživanja potreba do modela edukacije: umjetna inteligencija u školskim knjižnicama
Cilj. Cilj rada jest prikazati i analizirati model stručnog usavršavanja školskih knjižničara u području umjetne inteligencije razvijen na temelju provedenog istraživanja potreba, s naglaskom na povezivanje istraživačkih nalaza i njihove primjene u edukacijskoj praksi školskih knjižnica. Pristup / metodologija / dizajn. Rad se temelji na kvalitativnoj analizi edukacijskog modela koji obuhvaća mrežne radionice i e-tečaj. Model je osmišljen kao višerazinski proces učenja koji uključuje upoznavanje s osnovama i tehničkim korištenjem alata umjetne inteligencije, njihovu primjenu u konkretnim aktivnostima školskih knjižnica te napredniju primjenu kroz izradu chatbot-aplikacije. Analizirani su sadržaji edukacija, tipovi zadataka i iskustva sudionika tijekom provedbe. Rezultati. Rezultati upućuju na to da strukturirani i postupni pristup obrazovanju omogućuje školskim knjižničarima razvoj kompetencija potrebnih za smisleno i odgovorno korištenje alata umjetne inteligencije. Sudionici su uspješno primjenjivali stečena znanja u različitim segmentima rada školskih knjižnica, pri čemu se kao posebno učinkoviti izdvajaju problemski orijentirani zadaci i razmjena primjera iz prakse. Ograničenja. Ograničenja provedenih radionica te analize modela stručnog usavršavanja temeljenog na njima odnose se na razlike u predznanju sudionika, neujednačene tehničke uvjete rada i vremenska ograničenja pojedinih obrazovnih aktivnosti, što otežava poopćavanja. Praktična primjena. Pretpostavka je da ponuđen model može poslužiti kao polazište za planiranje i provedbu budućih programa stručnog usavršavanja školskih knjižničara u području umjetne inteligencije. Originalnost / vrijednost. Rad donosi originalan doprinos povezivanjem rezultata istraživanja potreba školskih knjižničara s razvojem i provedbom strukturiranog edukacijskog modela usmjerenog na primjenu umjetne inteligencije u školskim knjižnicama, čime se doprinosi razvoju održivih i kontekstualno prilagođenih oblika stručnog usavršavanja.
Novi model otkupa Ministarstva kulture i medija u razdoblju 2023. – 2025.:
Cilj. Svrha je rada uz uvide u povijesni pregled otkupa knjiga za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj istražiti provođenje, dosege i učinke izmijenjenog načina provedbe programa otkupa Ministarstva od 2023. godine na izgradnju i upravljanje zbirkom narodne knjižnice te procese u poslovanju knjižnice. Cilj rada pružiti je uvid u novi model otkupa Ministarstva kulture i medija Republike Hrvatske od 2023. do 2025. godine na primjeru Knjižnica grada Zagreba. Pristup/metodologija/dizajn. Istraživanje je provedeno kao studija slučaja KGZ-a, jedine narodne knjižnice u Hrvatskoj I. tipa prema Standardu za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj. Za prikupljanje podataka korištene su desk-metoda, odnosno analiza dokumenata i dostupne literature te metoda ankete za pilot-istraživanje. Metodom ankete ispitalo se mišljenje i zadovoljstvo knjižničara uključenih u nabavu građe. Prikupljeni su kvantitativni i kvalitativni podaci, a pri obradi korištene su deskriptivna statistika i tematska analiza. Jedinice analize bili su ispunjeni anketni upitnici, izvještaji o poslovanju knjižnice i izvještaji o provedbi otkupa. Uzorak ispitanika u anketi bio je namjerni. Rezultati. Istraživanje je omogućilo uvid u dosadašnje modele otkupa, kao i postojeći model otkupa knjiga za hrvatske narodne knjižnice. Ispitanici su dihotomno podijeljeni kada je u pitanju procjena i zadovoljstvo postojećim modelom otkupa knjiga. Smatraju da ponuđeni naslovi s popisa A i B tek djelomično odgovaraju potrebama za nabavu građe, termine objave popisa naslova za otkup ocjenjuju uglavnom neodgovarajućima te ističu povećanje opsega posla uvođenjem promatranog modela. Ograničenja. Ograničena je dostupnost statističkih podataka i analiza u knjižničnom programu koji koriste Knjižnice grada Zagreba, kao i podacima Ministarstva. Nije istražena povezanost vrste i drugih obilježja knjižnica u mreži s dobivenim odgovorima u anketi. Originalnost/vrijednost. Doprinos istraživanja odlikuje se proširivanjem spoznaje o ulozi državnih programa otkupa građe u oblikovanju knjižničnih zbirki, pokazateljima učinaka otkupa na poslovanje narodne knjižnice i uočavanje izazova u provedbi otkupa. Metodološki pristup omogućuje izdvajanje pokazatelja i varijabli za evaluaciju programa otkupa koji u praksi mogu poslužiti i drugim narodnim knjižnicama pri analizi te vrste nabave građe. Korišten pristup i metodološka osnova mogli bi poslužiti kao predložak i za istraživanje na nacionalnoj razini.
Bibliografska obrada članaka u serijskim publikacijama kao podrška studentima u pretraživanju
Cilj. Cilj je rada istražiti uslugu pružanja pomoći studentima u pretraživanju informacija u narodnoj knjižnici kroz bibliografsku obradu članaka u časopisima. Kako bi se studentima, korisnicima knjižnice, olakšalo pretraživanje informacija novijeg i aktualnog sadržaja, omogućena im je usluga pristupa člancima – analitički obrađenim jedinicama odabranih naslova časopisa koje posjeduju Knjižnice grada Zagreba. Pristup. U prvom dijelu rada raspravlja se o odnosu knjižničar – korisnik u njihovoj interakciji prilikom pronalaženja informacija. U drugom dijelu članka pregledno su prikazani časopisi čiji se članci bibliografski opisuju u Knjižnicama grada Zagreba (KGZ), a koji su najtraženiji među studentskom populacijom. U trećem su dijelu rada prikazani rezultati pilot-istraživanja vezano za pružanje pomoći studentima pri pronalaženju informacija metodom polu-strukturiranog intervjua Istraživanje je provedeno među 20 studenata tijekom tri mjeseca, krajem 2024. i početkom 2025. godine. Rezultati. Studentskoj je populaciji relevantnost i dostupnost novih znanstvenih sadržaja iz pouzdanih izvora uvelike bitna za izradu ocjenskih radova. Uz pomoć knjižničara studenti su usmjereni na to kako se služiti analitički obrađenim jedinicama u časopisu s ciljem ovladavanja vještinom pretraživanja po predmetnim odrednicama. Rezultati su potvrdili da je sudjelovanje studenata-ispitanika u pretraživanju informacija postalo intenzivnije, a studenti aktivniji. Praktična primjena. Sadržaj ovog članka može poslužiti kao poticaj knjižničarima u bibliografskoj obradi koja uključuje predmetne odrednice analitičkih jedinica iz traženih časopisa.
Potrubi za knjigu – realizacija inkluzivnog EU-projekta i osnivanje bibliobusne službe Virovitičko-podravske županije
Cilj: Cilj rada jest prikazati EU-projekt „Potrubi za knjigu“ koji je od 16. rujna 2021. do 15. rujna 2023. provela Gradska knjižnica i čitaonica Virovitica uz podršku Virovitičko-podravske županije i Grada Virovitice, nastao kao odgovor na potrebe stanovnika ruralnih područja Županije za jednostavnijim pristupom knjižničnim uslugama te nastojanja povećanja čitalačke pismenosti. Projekt je pretežno financiran sredstvima Europskog socijalnog fonda kroz poziv Ministarstva kulture i medija RH „Čitanjem do uključivog društva“. Pristup/metodologija/dizajn: Rad pruža uvid u planiranje, ciljeve, aktivnosti, organizaciju projekta te njegovu provedbu i evaluaciju, stavljajući poseban naglasak na doprinos društvenoj uključenosti i održivom razvoju lokalne zajednice. Primijenjena je metodologija studije slučaja. Rezultati: Osnovana je Bibliobusna služba Virovitičko-podravske županije koja pokriva 13 općina, omogućujući dostupnost knjižnične građe i usluga te kulturnih i obrazovnih aktivnosti za sve, osobito ranjive skupine poput djece i mladih do 25 godina, osoba starijih od 54 godine te osoba s invaliditetom. Realizacija projekta je, osim zapošljavanja stručnih djelatnika, nabave bibliokombija, knjižnične građe i opreme, uključivala uređenje prostora i oblikovanje mrežnog mjesta projekta te temeljitu pripremu, učinkovitu organizaciju i uspješnu provedbu inkluzivnih projektnih aktivnosti. Tijekom trajanja projekta (rujan 2021. – rujan 2023.) ostvareno je više od 8000 korisničkih interakcija, organizirana ukupna 31 radionica (sa 140 sudionika), objavljene su 43 medijske objave, izrađena taktilna slikovnica i objavljena zbirka priča, a održane su i promocijske aktivnosti u školama te sastanci s predstavnicima lokalne samouprave. Rezultat je formiranje mreže od 38 bibliobusnih stajališta, uvođenje pokretnih knjižničnih usluga i osnivanje prve bibliobusne službe u Virovitičko-podravskoj županiji sa svim propisanim sastavnicama. Ograničenja: Budući da je projekt geografski ograničen na jednu županiju, predočeni su samo podaci o učincima tijekom trajanja održivosti projekta u toj županiji. Praktična primjena: Model se može primijeniti u drugim regijama slične strukture. Društveni značaj: Projekt je pridonio smanjenju informacijske nejednakosti i povećao uključenost ranjivih skupina te osigurao uvjete za pokrivanje Virovitičko-podravske županije knjižničnom mrežom putem Bibliobusne službe Virovitičko-podravske županije.
Programi poticanja čitanja u Knjižnici Voltino
Cilj. Cilj je rada prikazati strukturu, ciljeve i učinak programa poticanja čitanja u Knjižnici Voltino te ih interpretirati u kontekstu suvremenih teorijskih polazišta o promicanju čitanja u narodnim knjižnicama. Prikazani programi Knjižnice Voltino „Kutak i trenutak za priče“ i „Naša mala knjižnica“ primjer su aktivnosti poticanja čitanja s djecom mlađe školske dobi, „Knjigom oko svijeta“ učenicima srednjih škola i „Godišnji čitateljski izazov“ i „Čitateljski klub Knjižnice Voltino“ korisnicima odrasle dobi. Pristup. Rad sadrži prikaz strateškog dokumenta Nacionalne strategije za poticanje čitanja koju je izradilo Ministarstvo kulture i medija kako bi se stvorio okvir za konkretno djelovanje na svim razinama, od nacionalne do lokalne i institucijske. Prikazane su neke od važnijih nacionalnih kampanja, programa i projekata poticanja čitanja te, kao primjer dobre prakse, specifični programi Knjižnice Voltino. Rezultati. Opisani programi poticanja čitanja koji se provode u Knjižnici Voltino omogućili su promociju čitanja u zajednici u svrhu cjeloživotnog učenja i osobnog razvoja članova narodne knjižnice svih dobnih skupina te privlačenje novih korisnika u knjižnicu, stvarajući tako zajednicu koja čita na različitim medijima i upoznatu s različitim vrstama pismenosti. Društveni značaj. Rad naglašava važnost čitanja kao temeljne aktivnosti koja doprinosi osobnom razvoju i obrazovanju. Razvoj kulture čitanja ključan je za današnja društva jer je uočeno da su promjene u čitalačkim navikama i interesima u digitalnom okruženju rezultirale nedostatnom kompetencijom pismenosti. Istaknuta je važnost i ključna uloga narodnih knjižnica u promicanju čitanja kroz različite aktivnosti i programe dostupne svima, čime obogaćuju zajednicu i pridonose razvijanju kulture čitanja. Originalnost/vrijednost. Rad je prikaz aktivnosti provedenih u narodnoj knjižnici za korisnike svih dobnih skupina. Knjižnica Voltino je u opisanom razdoblju od sedam godina korisnicima ponudila više programa usmjerenih ka poticanju čitanja, usvajanju čitalačkih navika i razvoju kulture čitanja. Rezultat je promicanje čitanja u zajednici te privlačenje novih korisnika.
Pozicioniranje knjižnice u virtualnom svijetu društvene mreže Facebook
Cilj. Rad nastoji prikazati primjer dobre prakse koji Knjižnica Gajnice provodi na svojoj Facebook stranici pokrenutoj tijekom pandemije bolesti COVID-19. Pristup/metodologija/dizajn. U uvodnom dijelu rada autorice se osvrću na razvoj interneta i društvenih mreža, s posebnim osvrtom na Facebook i na mogućnosti knjižničnog predstavljanja putem društvenih mreža na temelju odabranih članaka. Središnji dio rada temelji se na analizi djelovanja stranice Facebook Knjižnice Gajnice u petogodišnjem razdoblju: od njezinog početka 2020. godine do danas. Rezultati. Pozitivne reakcije na posebno osmišljene objave potvrdile su potrebu korisnika i članova da putem društvenih mreža dobivaju informacije o svim aktualnostima koje se tiču knjižnice, od promjena u radnom vremenu do preporuka naslova. Ograničenja. Društvena mreža Facebook postavlja pred administratore stranica određena pravila kojih se moraju pridržavati ako ne žele da im sadržaj bude uklonjen, što može predstavljati problem za administratore. To se ponajviše odnosi na zabranu izravnog obraćanja djeci mlađoj od 13 godina koja su važna skupina korisnika knjižničnih usluga. Praktična primjena. Zahvaljujući pomno opisanim fazama razvoja i oblicima komunikacije s korisnicima u virtualnom obliku, ovaj rad može poslužiti kao primjer dobre prakse drugim narodnim knjižnicama i potencijalnim budućim administratorima. Društveni značaj. Knjižnica Gajnice svojim objavama na stranici Facebook pruža jasne, korisne i edukativne informacije koje su važne kako za korisnike tako i za lokalnu, ali i širu zajednicu. Vodeći brigu o cjeloživotnom obrazovanju korisnika i zaposlenika, kreirajući siguran prostor za sve pratitelje, bez diskriminacije i cenzure te promovirajući svoje brojne usluge, Knjižnica Gajnice ispunjava misiju i viziju Knjižnica grada Zagreba. Originalnost/vrijednost. Proširenjem usluga koje pruža Knjižnica Gajnice i u digitalno okruženje došlo se do novih korisnika koji nisu nužno vezani za sam fizički prostor knjižnice, čime se povećala i vidljivost same knjižnice.
Johannsen, Carl Gustav. Staff-less libraries: innovative staff design. Cambridge; Kidlington: Chandos Publishing, 2023.
Serving the underserved: strategies for inclusive community engagement. Edited by Catherine Bomhold; Afterword by Nicole A. Cooke and Aisha Johnson. Chicago: Neal-Schuman, 2025.
Emily j. M. Knox. Foundations of intellectual freedom. Chicago: ALA Neal- Schuman, 2023.
Katulić, A.; Katulić, T.; Hebrang Grgić, I. Informacijska privatnost u knjižnicama. Zagreb: Ljevak, 2025.
Ma, L. The Scholarly communication handbook: from research dissemination to societal impact. London: Facet Publishing, 2023.
Handbook of trends and innovations concerning library and information science: a multidisciplinary approach. Edited by Barbara Jane Holland. Berlin; Boston, De Gruyter Saur, 2025.
Michael Hanegan and Chris Rosser. Generative AI and libraries: claiming our place in the center of a shared future. Chicago: ALA editions, 2025.
Library catalogues as data: research, practice and usage. Edited by Paul Gooding, Melissa Terras and Sarah Ames. London: Facet Publishing, 2025.