Teorijsko-filozofsko utemeljenje knjižnične i informacijske znanosti u filozofiji informacije - Ferlindeš, Josip; Špiranec, Sonja (Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 2018)
Cilj. Cilj je rada prikazati te provesti kritičku analizu konceptualnog opsega i potencijalnog dosega filozofije informacije Luciana Floridija kao pokušaja teorijsko-filozofskog utemeljenja knjižnične i informacijske znanosti. Filozofska i intelektualna utemeljenost znanstvene discipline ključni je čimbenik njezine znanstvene snage, statusa i identiteta, a upravo za knjižničnu i informacijsku znanost moguće je iznijeti konstataciju da konsenzus o filozofskim premisama te discipline ne postoji, što donosi brojne posljedice poput krize identiteta ili propitivanja njezine znanstvene snage. Pristup/metodologija/dizajn. Primjenom kvalitativnog pristupa analize literature ispituju se temeljni koncepti Floridijevih radova koji se suprotstavljaju ranijim filozofskim pristupima u knjižničnoj i informacijskoj znanosti te propituju s afirmativnih i kritičkih stajališta. Rezultati. Obrazloženo je zašto raniji pokušaji filozofskog utemeljenja discipline, poput Popperove teorije o tri svijeta i socijalne epistemologije, ne mogu pružiti zadovoljavajuće teorijsko utemeljenje knjižničnoj i informacijskoj znanosti. Na temelju analize kritičkog i afirmativnog pristupa ideji o knjižničnoj i informacijskoj znanosti kao primijenjenoj filozofiji informacije i ključnih Floridijevih koncepata koji su ekvivalentni problemskim težištima koje je iznjedrilo suvremeno kompleksno informacijsko okruženje, donosi se zaključak o filozofiji informacije kao produktivnom uporištu za teorijsko utemeljenje knjižnične i informacijske znanosti. Originalnost/vrijednost. Rad pozicionira knjižničnu i informacijsku znanost u konceptualni prostor filozofije informacije. Pritom polazi od konstatacije o krizi identiteta u informacijskim disciplinama i prepoznaje upravo filozofiju informacije kao uporište teorijsko-filozofskog utemeljenja koje je neophodno u prevladavanju krize. Rad ujedno popunjava relativnu prazninu u hrvatskoj literaturi u kojoj Floridijevi koncepti i pogled na knjižničnu i informacijsku znanost nisu detaljnije obrađivani.